SVMMA. Revista de Cultures Medievals
https://revistes.ub.edu/index.php/SVMMA
<div style="margin: 30px auto; max-width: 700px;"> <div id="amazingslider-1" style="display: block; position: relative; margin: 16px auto 14px;"> <ul class="amazingslider-slides" style="display: none;"> <li><img src="https://revistes.ub.edu/index.php/SVMMA/management/settings/context//public/journals/21/slider_svmma16/images/slider1.jpg" alt="" /></li> <li><img src="https://revistes.ub.edu/index.php/SVMMA/management/settings/context//public/journals/21/slider_svmma16/images/slider2.jpg" alt="" /></li> <li><img src="https://revistes.ub.edu/index.php/SVMMA/management/settings/context//public/journals/21/slider_svmma16/images/slider3.jpg" alt="" /></li> <li><img src="https://revistes.ub.edu/index.php/SVMMA/management/settings/context//public/journals/21/slider_svmma16/images/slider4.jpg" alt="" /></li> </ul> <ul class="amazingslider-thumbnails" style="display: none;"> <li><img src="https://revistes.ub.edu/index.php/SVMMA/management/settings/context//public/journals/21/slider_svmma16/images/slider1-tn.jpg" alt="" /></li> <li><img src="https://revistes.ub.edu/index.php/SVMMA/management/settings/context//public/journals/21/slider_svmma16/images/slider2-tn.jpg" alt="" /></li> <li><img src="https://revistes.ub.edu/index.php/SVMMA/management/settings/context//public/journals/21/slider_svmma16/images/slider3-tn.jpg" alt="" /></li> <li><img src="https://revistes.ub.edu/index.php/SVMMA/management/settings/context//public/journals/21/slider_svmma16/images/slider4-tn.jpg" alt="" /></li> </ul> <div class="amazingslider-engine" style="display: none;"><a href="http://amazingslider.com">jQuery Slider</a></div> </div> </div> <div style="text-align: center;"> <h5>URL: <strong>http://revistes.ub.edu/SVMMA/</strong></h5> </div>
Universitat de Barcelona
ca-ES
SVMMA. Revista de Cultures Medievals
2014-7023
<p>Els autors que publiquen en aquesta revista estan d'acord amb els termes següents:</p> <p>a. Els autors conserven els drets d'autoria i atorguen a la revista el dret de primera publicació de l'obra. SVMMA Revista de Cultures Medievals publica amb una llicència de <a href="http://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/3.0/es/deed.ca" rel="license">Reconeixement-NoComercial-CompartirIgual 3.0 Espanya de Creative Commons</a>, la qual permet compartir l'obra amb tercers, sempre que aquests en reconeguin l'autoria, sense ànim de lucre i compartin l'obra derivada en les mateixes condicions.</p> <p>b. Els autors són lliures de fer acords contractuals addicionals independents per a la distribució no exclusiva de la versió de l'obra publicada a la revista (com ara la publicació en un repositori institucional o en un llibre), sempre que se'n reconegui la publicació inicial en aquesta revista.</p> <p>c. S'encoratja els autors a publicar la seva obra en línia (en repositoris institucionals o a la seva pàgina web, per exemple), amb l'objectiu d'aconseguir intercanvis productius i fer que l'obra obtingui més citacions (vegeu <a href="http://opcit.eprints.org/oacitation-biblio.html" target="_new">The Effect of Open Access</a>, en anglès).</p>
-
Editorial
https://revistes.ub.edu/index.php/SVMMA/article/view/47412
Pau Castell Granados
Drets d'autor (c) 2024 © Pau Castell Granados, 2024 – CC-BY-NC-SA
https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
2024-06-21
2024-06-21
23
i
iii
10.1344/Svmma2024.23.1
-
Un guardià nassarita en zones rurals: Abrahím El Boraque segons documentació en àrab romanitzat (1475)
https://revistes.ub.edu/index.php/SVMMA/article/view/47413
<p>This study explores the figure of guardian (<em>alcaide</em>, del árabe<em> al-qāʻid</em>), in rural areas, using Abrahím El Boraque as an example, and his patrimony in the Cubillas estate (Granada). Our source for this analysis was a collection of Romanised Arabic and Castilian documents from the 15th century, that refer to the Cubillas river, in the northwest of the Granada capital. Basing ourselves on this character, we created an image of these guardians: how they exercised their power, what their social and family relationships were, and the assets they had. This will help us provide specific data on a fundamental agent who is a link between the State and rural communities with the aim of better understanding this relationship in the Naṣrid world.</p>
Carmen Trillo San José
Drets d'autor (c) 2024 © Carmen Trillo San José, 2024 – CC-BY-NC-SA
https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
2024-06-21
2024-06-21
23
1
22
10.1344/Svmma2024.23.2
-
Imatges polèmiques d'Averrois: filosofia, ordes mendicants i les percepcions de l'islam a la pintura italiana (c. 1300-1500)
https://revistes.ub.edu/index.php/SVMMA/article/view/47414
<p>El filòsof andalusí Ibn Rušd, Averroes (Còrdova, 1126 – Marràqueix, 1198), és, amb diferència, el personatge musulmà més vegades representat en la pintura italiana de finals de l’Edat Mitjana. La seva imatge va ser instrumentalitzada des de principis del segle XIV per certes ordres mendicants, especialment dominics i agustins, en la creació d’algunes de les seves iconografies més representatives. Aquest treball ofereix un acostament a alguns dels modes en què va ser representat en la pintura italiana de finals de l’Edat Mitjana, i a com aquests ens ofereixen una valuosa mirada a les mentalitats dels cristians europeus i les seves percepcions de l’alteritat.</p>
Luis Rueda Galán
Drets d'autor (c) 2024 © Luis Rueda Galán, 2024 – CC-BY-NC-SA
https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
2024-06-21
2024-06-21
23
23
61
10.1344/Svmma2024.23.3
-
Paterno traens linea Getarum. La influència literària del llinatge en la definició aristocràtica a la Hispània visigoda (segles VI-VII)
https://revistes.ub.edu/index.php/SVMMA/article/view/47415
<p>The concept of nobility or aristocracy in Visigothic Spain is a very complex and nuanced one, as it is in any post-Roman kingdom, furthermore it has undergone long and intense debates. What makes an aristocrat in the <em>regnum Gothorum</em>? The answer is, at best, ambiguous, as they can be defined in different ways. This paper explores the extent in which lineage was an established means of ensuring one’s status as noble in literary texts from Visigothic Spain. Rather than being a poetic choice of some provincial aristocrats, high birth claims were a well-established custom in literary sources, and they influenced social and legal structures on some occasions.</p>
Oriol Dinarès Cabrerizo
Drets d'autor (c) 2024 © Oriol Dinarès Cabrerizo, 2024 – CC-BY-NC-SA
https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
2024-06-21
2024-06-21
23
62
88
10.1344/Svmma2024.23.4
-
«La cosa és de poch profit, sinó per la preheminència»: el dret del peix de tall i la seva càrrega simbòlica
https://revistes.ub.edu/index.php/SVMMA/article/view/47416
<p>Extreure un peix de l’aigua per a alimentar-se o comercialitzar-lo és una activitat que en temps medievals podia, físicament, ser desenvolupada per tothom. Ara bé, la mar no era completament lliure. A través de diferents exaccions, els senyors obtenien rèdits econòmics d’aquestes activitats i assenyalaven la seva potestat sobre les aigües. Un d’aquests drets, el del peix de tall, suposa l’obtenció de peixos de grans dimensions i amb unes característiques especials. El simbolisme, més que el profit, era el que impulsà principalment als senyors a cobrar i mantenir aquest dret sobre els seus vassalls. Una pràctica estesa a la Mediterrània Occidental que aquí s’analitzarà principalment a la costa Catalana.</p>
Antoni Ginot-Julià
Drets d'autor (c) 2024 © Antoni Ginot-Julià, 2024 – CC-BY-NC-SA
https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
2024-06-21
2024-06-21
23
89
111
10.1344/Svmma2024.23.5
-
Ressò de la croada contra Granada en un poble castellonenc: Vilafranca (1309)
https://revistes.ub.edu/index.php/SVMMA/article/view/47418
<p>Any 1309. Jaume II, en connivència amb el rei castellà Fernando IV, inicia una croada per a la conquesta del territori musulmà de Granada. Durant aquest conflicte es produeix el setge de la ciutat d’Almeria per part del monarca aragonès. En aquest episodi participa un grup d’habitants de Vilafranca (nord de Castelló) que deixen la seua llar per anar al combat. Gràcies als testaments que ordenaren abans de la seua partida podem observar la incidència d’aquell fet a nivell micro, i també conèixer millor les persones que hi participaren.</p>
Joaquín Aparici Martí
Drets d'autor (c) 2024 © Joaquín Aparici Martí, 2024 – CC-BY-NC-SA
https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
2024-06-21
2024-06-21
23
152
171
10.1344/Svmma2024.23.7