Els efectes nocius de la recerca social analitzats amb la Declaració Universal sobre Bioètica i Drets Humans
Resultats d'una enquesta nacional a científics
DOI:
https://doi.org/10.1344/rbd2021.53.33758Paraules clau:
Social Research, Bioethics, Harmful Effects, Social Sciences, RiskResum
Els riscos i danys d'una recerca sol ser un tema discutit en la recerca social en salut, pel fet que s'arriben a minimitzar, negar la seva existència, o no comunicar als participants. La reducció dels efectes nocius s'estipula en l'article 4 de la Declaració Universal sobre Bioètica i Drets Humans, però aquesta referència sembla no al·ludir directament a les ciències socials. Objectius. 1) comprendre els efectes nocius derivats de la recerca social i 2) descriure l'aplicació de l'article 4 de la Declaració, específicament en la reducció dels efectes nocius en els participants en aquest camp de la ciència. Mètode. Apliquem una enquesta a investigadors socials, els qui van respondre un qüestionari electrònic que indagava l'opinió i experiència en algunes de les pràctiques ètiques en els estudis socials. Resultats. Indiquen que els efectes nocius es plantegen com a probabilitat de repercussions de certes accions i decisions de l'investigador; confirma riscos com el mal ús i/o la manipulació de la informació, la generació de falses expectatives en els participants, la invasió dels seus espais i de la seva intimitat. Els danys van ser la revelació de la identitat, la violació dels drets i la generació d'estigma i prejudicis; aporta un altre tipus d'efectes nocius com els interessos propis de l'investigador o de la seva institució. Discussió. Els investigadors socials sí que apliquen l'article 4 de la Declaració, no obstant això, es qüestionen una sèrie d'aspectes del context social i cultural implicat en les repercussions ètiques.
Referències
American Anthropological Association. (2012). Statement on ethics. Principles of Professional Responsibility. American Anthropological Association. Retrieved from: http://ethics.americananthro.org/category/statement/
American Sociological Association. (2018). Code of Ethics. Proposed Revision Approved by Council in August 2017 for consideration by the full ASA membership in the 2018 election. Retrieved form: http://www.asanet.org/membership/code-ethics
Aarons, D. (2017). Explorando el balance riesgos/beneficios en la investigación biomédica: algunas consideraciones. Revista Bioética, 25 (2), 320-7. http://dx.doi.org/10.1590/1983-80422017252192
Bosi, M. (2015). Questioning the concept of risk in ethical guidelines for research in the humanities and social sciences in Public Health. Ciência & Saúde Coletiva, 20 (9), 2675-2682. https://doi.org/10.1590/1413-81232015209.11392015
British Sociological Association. (2017). Declaración BSA de la práctica ética. Retrieved form: https://www.britsoc.co.uk/media/24310/bsa_statement_of_ethical_practice.pdf
Echemendía, B. (2011). Definiciones acerca del riesgo y sus. Revista Cubana de Higiene y Epidemiología, 49 (3), 470-481.
Howitt, D. (2010). Introduction to qualitative methods in psychology. Harlow: Prentice Hall.
Israel, M. (2015). Research ethics and integrity for social scientists. Los Angeles: SAGE.
Pidgeon, N., Simmons, P., Sarre K., Henwood, K., & Smith, N. (2008). The ethics of socio-cultural risk research. Health, Risk & Society, 10 (4), 321-329. https://doi.org/10.1080/13698570802334526
Santi, M. (2015). El debate sobre los daños en investigación en ciencias. Revista de Bioética y Derecho, 34, 11-25. https://doi.org/10.1344/rbd2015.34.12063
Secretaría de Salubridad y Asistencia. (1984). Reglamento de la Ley General de Salud en materia de Investigación para la Salud. Secretaría de Salud. Retrieved from: http://www.salud.gob.mx/unidades/cdi/nom/compi/rlgsmis.html
Social Research Association. (2013). The New Brunswick Declaration. Retrieved from: https://the-sra.org.uk/SRA/Ethics/New-Brunswick-Declaration/SRA/Ethics/The-New-Brunswick-Declaration.aspx?hkey=2ea5b0a6-c499-45e4-9595-626bea495ff1
Sorokin, P., Sotomayor Saavedra, M., de Bennato, M., Cardozo de Martínez, C., González, M., Vergès, C., López Dávila, L,. & Rueda Castro, L. (2017). Ciencias sociales, humanas y del comportamiento: dificultades regulatorias en países latinoamericanos y su impacto en la investigación en salud. Revista Grafía- Cuaderno de trabajo de los profesores de la Facultad de Ciencias Humanas. Universidad Autónoma de Colombia, 14(1), 147-164. doi:http://dx.doi.org/10.26564/16926250.765
Tealdi, J. (2008). Comunidad y Contexto. En J.C. Tealdi (Ed.), Diccionario Latinoamericano de Bioética (pp. 17-33). UNESCO-Red Latinoamericana y del Caribe de Bioética; Universidad Nacional de Colombia.
United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. (2005). Universal Declaration on Bioethics and Human Rights. Retrieved form: http://portal.unesco.org/en/ev.php-URL_ID=31058&URL_DO=DO_TOPIC&URL_SECTION=201.html
Virraroel, R. (2020). Caracterización diferencial de la investigación social. ETHIKA+,1 30-44. DOI: 10.5354/2452-6037.2020.57085
Descàrregues
Publicades
Com citar
Número
Secció
Llicència
Drets d'autor (c) 2021 Liliana Mondragón Barrios, Tonatiuh Guarneros García, Alberto Jiménez Tapia
![Creative Commons License](http://i.creativecommons.org/l/by-nc-nd/4.0/88x31.png)
Aquesta obra està sota una llicència internacional Creative Commons Reconeixement-NoComercial-SenseObraDerivada 4.0.
Els/les autors/es conserven els drets d'autoria dels articles i autoritzen la Universitat de Barcelona a publicar-los en la seva Revista de Bioética y Derecho i a incloure'ls en els serveis d'indexació i abstracts, bases de dades acadèmiques i repositoris en els quals participa la revista. Els treballs publicats en la Revista de Bioètica i Dret estan sota la llicència Creative Commons Reconeixement-NoComercial-SenseObraDerivada 4.0 Internacional (by-nc-nd 4.0), que permet compartir l'obra amb tercers, sempre que aquests reconeguin la seva autoria, la seva publicació inicial en aquesta revista i les condicions de la llicència. No es permet un ús comercial de l'obra original ni la generació d'obres derivades.